\section{Finanční analýza}
\subsection{Rozpočet projektu (výdaje projektu v realizační fázi)}
Z Ganttova diagramu a výpisu z lidských zdrojů a technické analýzy nám vychází následující výdaje v realizační fázi:

\begin{figure}[h]
 \centering 
 \includegraphics[width=15cm]{images/vyvojCena.png}
 \caption{Cena realizační fáze} 
 \label{fig:cenaRealizace}
\end{figure}

\FloatBarrier

\subsection{Výdaje v provozní fázi}
Jako většina projektů ani BillSaver nebude po roce vývoje dokončen, po počáteční fázi vývoje zpětně zhodnotíme celý projekt a zjistíme, co bychom dělali jinak. Po shrnutí našich zkušeností, připomínek obchodníků a spotřebitelů vytvoříme plán pro expanzi nové funkcionality. Dále se zaměříme na expanzi do více obchodů, integraci s bankami a jinými aplikacemi. Proto ponecháme jeden vývojový tým a rozšíříme PR tým o jednoho člena.

Budeme muset také pořídit robustní server, který bude vysoce dostupný a dostatečně výkonný. Spolu se serverem budeme každý rok muset kupovat Space licence pro zachování původního ekosystému.

\begin{figure}[h]
 \centering 
 \includegraphics[width=15cm]{images/provozCena.png}
 \caption{Náklady v provozní fázi} 
 \label{fig:provozCena}
\end{figure}


\subsection{Výnosy projektu v provozní fázi}
\subsubsection{Provozní příjmy generované projektem}

Díky datům z České národní banky můžeme zjistit, že v roce 2020 proběhlo na území České republiky přes 1,5 miliardy karetních transakcí. \cite{CnbPladby} Dále můžeme z dat Světové banky zjistit, že v České republice žije $ 10676000 $ obyvatel. \cite{worldBank} Z toho můžeme vyvodit, že občan provede průměrně 140 transakcí za rok. Toto číslo jistě v následujících letech vzroste, zaokrouhlíme ho tedy na 150 transakcí za rok.

Budeme počítat s $ 10\% $ nárůstem adopce systému u obchodníků za rok až do $60\%$ adopce. Podobně tak budeme počítat s adopčním nárůstem 5\% u spotřebitelů za rok až do $30\%$. Jak jsme již vypočítali, náklady za jeden rok budou $10,5$ milionu a počáteční investice činila 12,5 milionu korun. Díky těmto faktorům dokážeme odhadnout cenu, za kterou bychom museli zpracovat jednu účtenku, viz: \ref{fig:uctenkaCena}. Z těchto grafů vyplývá že prvotní čistý výdělek nastane mezi 2,5 až 5,5 lety. 

\begin{figure}
 \centering 
 \includegraphics[width=14cm]{images/vynosJedneUctenky.png}
 \caption{Výnos jedné účtenky v dalších letech -- návratnost investice při ceně zpracovaní jedné účtenky} 
 \label{fig:uctenkaCena}
\end{figure}

Stejně tak můžeme porovnat postupně klesající bod zvratu v souvislosti s cenou jedné účtenky, viz: \ref{fig:roiUctenka}.

\begin{figure}
 \centering 
 \includegraphics[width=15cm]{images/RoiAVynosUctenky.png}
 \caption{Bod zvratu v závislosti na výnosu z jedné účtenky} 
 \label{fig:roiUctenka}
\end{figure}

\subsubsection{Zdroje financování provozu projektu}
Zdroje financování mohou přicházet od obchodníků, spotřebitelů, reklam nebo od třetí strany, jako je banka, která by chtěla zaintegrovat tuto funkcionalitu do svého systému. Průměrná cena jednoho metru ekologického termo kotoučku neboli účtenkového papíru se pohybuje okolo 0,35–0,9 Kč/m. \cite{cenaUctenek} Při odhadu průměrné délky jedné účtenky 33 cm se náklady na ni pohybují okolo 0,1–0,3Kč. Tím pádem můžeme stanovit cenu zpracování jedné účtenky BillSaverem na 0,2 Kč pro obchodníky.

Dále můžeme postupně přidávat placené funkce do BillSaveru pro uživatele a tím pádem dostávat finanční zdroje i od uživatelů. Ti jsou však často rezistentní k placeným aplikacím, a tak se na počátku budeme zaměřovat na rozšíření aplikace mezi veřejnost a financování bude od obchodníků.

Další možnost představuje spojení se s nějakou bankou, jež by chtěla mít takovouto funkcionalitu zabudovanou do své aplikace. Uživatel by si tak mohl prohlížet seznam nakoupeného zboží spárovaný se svými transakcemi. Na tuto variantu se však nebudeme spoléhat.
\FloatBarrier
